Tudja a csuda.
Van-e végrendelet;ha van, mi a tartalma; ki a törvényes örökös; kinek ajándékozta a pénzt az örökhagyó? Stb.
Öröklés
Az ajándék az unokáknak ment, még nincs információ a végrendeletről, de bizonytalanságot okozott, hogy az elfelezett ingatlan ára ujra feleződne-e és a fele bekerülhet-e a hagyatéki leltárba?
Hiszt Erika,
Ha az az ingatlan eleve a közös vagyonba tartozott, akkor az érte kapott ellenérték is főszabály szerint. Feltételezem, házassági vagyonjogi szerződésük sincs, és nem állapodtak meg bármilyen, a főszabálytól eltérésről mondjuk az adásvételi szerződésben.
Alapesetben a hagyatéki leltárba az elhunyt vagyona kerül be, tehát az ő bankszámlája, és a feleségé nem. Ugyanakkor a hagyatéki eljárásban bármelyik érdekelt hivatkozhat arra, hogy a feleség számláján található pénz fele is a közös vagyonba tartozik, és kerüljön bele. Pláne, ha az elhunyt számláján lényegében nem is lesz pénz. Akinek az az érdeke, valószínűleg arra hivatkozna, hogy a férj számláján lévő közös vagyont közösen ajándékozták az unokáknak (van erről egyébként bármilyen okirat?), és a feleség számlájának a fele a házassági vagyonjog miatt beletartozik a hagyatékba. De ha az ajándékozásról például van okirat, amelyben csak a férj szerepel mint ajándékozó, akkor a feleség hivatkozhat arra, hogy a férjet megillető fele pénz az ingatlanból ment az ajándékba teljesen, és a saját számláján lévő másik fele csak az övé. Nem egyszerű ez, mert a pénz csak pénz, a számlapénz meg csak számjegyek egy számítógépen, így nem könnyű elkülöníteni, melyik kié.
Ha a törvényes örökösök (és nincs végrendelet) egyébként a leszármazók, akkor nem lenne értelme együtt közösen leülni és mindent megbeszélni? Már ha van egyáltalán bármilyen gond.
Hiszt Erika
Nem jó a kérdés, de még a tényállás sem.
„az eladott ingatlan rá eső fele a sajátja marad, vagy közös vagyonnak számít és a fele öröklődik?”
Eladták vagy nem adták el? Ha eladták, akkor hogy lehet a sajátja? A hagyatékba az tartozik bele, ami az örökhagyó halálakor megvolt. Ha az ingatlan már nem volt meg, akkor senki sem örökli.
Egy eladott, közös tulajdonú ingatlan vételárának 50-50%-os megosztása után miért lenne a vételár fele közös vagyon? Ilyen alapon a barátnő értékpapírjainak fele is közös vagyon, meg az elajándékozott pénz is közös vagyon.
Okkal keltett bizonytalanságot; mert még az is megeshet. Vita van az érintettek között?
„Egy eladott, közös tulajdonú ingatlan vételárának 50-50%-os megosztása után miért lenne a vételár fele közös vagyon?”
Miért nem lenne közös? Doktor elég jól levezette. (Kulcsmondat: "házassági vagyonjogi szerződésük sincs".)
drbjozsef és KovácsBélaSándor
Köszönöm a gyors választ, jó a feltételezés, nincs vagyonjogi szerződés, feleztek az adásvételiben, az ajándékozásról nincs okirat csak átutalás, szóban jelezte a férj, hogy ez az ő személyes ajándéka, ideális esetben meg lehetne beszélni, de az egyik gyerek sokéve nem tartott kapcsolatot a szüleivel, csak most, az ő gyerekét is érintő ajándékozás erejéig tett kivételt, azóta se jelent meg, így részéről bármi lehet. A feleségnek van még valami mozgástere?
Vár. És jó esetben nem történik semmi.
Tisztelt Fórumozók!
Szeretnék segítséget kérni Tőletek, a válás topikba szerettem volna feltenni a kérdésem azonban a rendszer nem engedte, esetleg itt is kaphatok tanácsadást. A kérdésem a köveztkező: szüleim által vásárolt ingatlanban élek, 50-50%-ban van elosztva kettejük között a tulajdoni jog. A szüleim kapcsolata meglehetősen bonyolult, hol a válás, hol az együtt maradás a téma. Az édesapám egy alkoholista, hamari haragú ember, akiben nem tudok megbízni így érdekelne, hogy a válásuk esetén van-e bármilyen lehetősége kiköltöztetni engem és a férjem a házból, milyen jogot gyakorolhat most ill. később ha közöttük válásra kerülne a sor vagy ha csak egyszerűen megelégeli, hogy itt élünk. Gyermekvállalás előtt állunk, szeretnék még azelőtt tájékozódni a lehetséges problémákról mielőtt belevágnánk.
Köszönöm előre is és elnézést az esetleges hétköznapi megfogalmazásért.
További szép napot kívánok!
Necces az ügy,mert akoholista embernek soha nincs pénze.
Válás esetén csak a fél lakásból tud pénzt csinálni..
Megoldás lehet ha édesanyád a fele tulajdonát neked ajándékozza,akkor mint tulajdonos jogosult vagy az ingatlan használatára.
Kérdés az hogy válás után a szülők közül ki költözik el a közős lakásból és van e hová költöznie?
H igen akkor nem olyan szoros a helyzet.
Majordomus köszönöm! Neki van pénze, ha kell a sírba is viszi csak másnak ne jusson. Jól értem, hogyha ő úgy érzi, hogy válás után eladja a részét akkor gyerekestől simán kirakhat minket? Mint családtag vagy mint anya, gyermekkel nekem semmi jogom nincs a házban maradni?
Továbbra is köszönöm a segítséget!
Gratrag,
Most jogszerűen laksz ott, ha édesanyád, a másik tulajdonostárs engedi. Az ő jogán használhatod, de ezzel nem korlátozhatod a másik tulajdonostárs jogait : ha oda akar költözni, köteles vagy beengedni. Ha nem engeded be, akkor jogosan követelhet a része után többlethasználati díjat.
A saját részét bárkinek, bármikor eladhatja. Amíg anyukád tulajdonos, az ő jogán lakhatsz ott. Ha édesapád nem tudja így eladni a részét, akkor kérheti a közös tulajdon megszüntetését bíróságon. Ha egy tulajdonos lesz, akkor vagy az ő jogán maradhatsz, vagy kirakhat az ingatlanából. Ha édesanyád nem tudja kifizetni apádat, akkor az egészet elárverezik, ahol bárki licitálhat.
Kedves Osztap!
Nagyon köszönöm a gyors és hasznos választ!
Az anyaság meg a családtag semmiféle jogot nem biztosit az ingatlanban.
Egyezz meg anyukáddal,akkor biztositva van a lakhatásod.
Apádnak meg fizess valami jelképes bérleti dijat vagy vedd meg a részét.
Lehetőleg addig lépj mig tényleg el nem válnak.
Kedvs Majordomus, drbjozsef!
Köszönöm szépen a segítséget!
Majd írd meg mire jutottál?
Üdvözlet!
A következő kérdésem lenne: paromeknak meghalt a nagymamájuk, akinek pótjegy lakása. A páromek (3-an vannak testvérek) édesanyja már korábban elhunyt, így az része rájuk száll, a másik része pedig a paromek nagynénjéé. Elkezdte őket megdolgozni, hogy mondjanak le a lakasrol, majd ők intézik(földrajzi távolság is van..). De nem ez lenne a kérdés lenyege, hanem ha mondjuk a nagynénje nem akarja eladni, de mondjuk a paromek igény akkor hogy lehet megegyezni? Vagy, ha mondjuk a nagynéni fel akarja juttatni, aztán kiadni, vagy valamelyik gyereke lakna benne, akkor mi van? Kvázi kötelezhetik a paromekat hogy fizessenek a felújításba? És ha abból nekik hasznuk nincs, mert mondjuk se el se ki nem adják, hanem mondjuk egy családtag beköltözik?? Nyilván adja magát hogy vegyük meg a részüket... Vagy ők a miénket, ez esetben fel kell becsultetni az értéket "hivatalosan"? Megnéztük a piaci árát,.kb 30 milliót érhet egyébként.
Még semmit nem tudunk, mit akarbak vele,.meg hagyatéki sem volt, majd valamikor... Csak próbálunk előre okoskodni. Én gondoltam rá hogy megvegyuk esetleg a részüket, 15 millat talán ki tudnánk köhögni, csak attól félek most van csúcson az ingatlanpiac..
Elnézést a hibákért, a telefon átírta.. itt a javított verzió
Üdvözlet!
A következő kérdésem lenne: paromeknak meghalt a nagymamájuk, akinek volt egy lakása. A páromek (3-an vannak testvérek) édesanyja már korábban elhunyt, így az ő része rájuk száll, a másik része pedig a paromek nagynénjéé. Elkezdte őket megdolgozni, hogy mondjanak le a lakasrol, majd ők intézik(földrajzi távolság is van..). De nem ez lenne a kérdés lenyege, hanem ha mondjuk a nagynénje nem akarja eladni, de mondjuk a paromek igen akkor hogy lehet megegyezni? Vagy, ha mondjuk a nagynéni fel akarja újíttatni, aztán kiadni, vagy valamelyik gyereke lakna benne, akkor mi van? Kvázi kötelezhetik a paromekat hogy fizessenek a felújításba? És ha abból nekik hasznuk nincs, mert mondjuk se el, se ki nem adják, hanem mondjuk egy családtag beköltözik?? Nyilván adja magát hogy vegyük meg a részüket... Vagy ők a miénket, ez esetben fel kell becsültetni az értékét "hivatalosan"? Megnéztük a piaci árát, kb 30 milliót érhet egyébként.
Még semmit nem tudunk, mit akarnak vele, még hagyatéki sem volt, majd valamikor... Csak próbálunk előre okoskodni. Én gondoltam rá hogy megvegyuk esetleg a részüket, 15 millát talán ki tudnánk köhögni, csak attól félek most van csúcson az ingatlanpiac.. a másik, nem tudjuk hogy ők meg tudnák-e venni a paromek részét..
Ja, meg egy kérdés: anno amikor páromék anyukája meghalt,.nem kaptak semmiféle papírt...bár elvileg nem volt vagyona, de akkor sem kellett volna kapni valami papírt hogy megállapítottuk hogy nincs hagyaték blabla...adóssága volt, azt nem szokták közölni? Vagy legalábbis, paromek valami hitelt visszafizettek amit állítólagosan az anyjuk vett fel.. de papirt nem láttak..csak a nagymamajukra hagyatkoztak, aki kérte hogy segítsenek kifizetni...
Az alábbiakat szeretném kérdezni: Adott egy idén tavasszal elhunyt szülő, akinek banki kölcsön tartozásai is voltak, és pár magánszemély is hiteleket nyújtott neki. Nemrég érkezett a közjegyzőtől az értesítés a hagyatéki tárgyalásról, melyben kiértesítve kevesebb hitelező volt, mint ahány valójában van. Amennyiben ezek a nem kiértesített hitelezők a hagyatéki tárgyalásig nem keresik meg a közjegyzőt, vagy nem értesítí őket a közjegyző, akkor azokat a tartozásokat megöröklik az örökösök, vagy azok a hitelezők hogyan jutnak a pénzükhöz? Kinek kellene/lenne joga/kötelessége ezeket a hitelezőket tájékoztatni arról, hogy itt lesz nemsoká egy hagyatéki tárgyalás, és ha tartozott nekik az elhunyt, akkor keressék meg az XY közjegyzőt? Egyáltalán hogyan van ez? Az örökösök azt/azokat a tartozásokat öröklik meg, amiket majd a közjegyző a hagyatékátadó végzésbe beleír, és ha ezen kívül még lenne tartozás, de a közjegyző vagy a hitelező nem tudott a tartozásról/hagyatéki tárgyalásról, akkor az a hitelező utána attól még követelheti a tartozást az örökösökön, vagy csak azok követelhetik, akik a hagyatékátadó végzésben is benne vannak? Köszönöm a válaszokat!
Stee,
Az örökös az elhunytnak általános jogutódja lesz. A hagyatéki végzés csak egy deklaratív eljárás, ami megállapítja az örökösöket.
Természetesen az elhunyt minden tartozásért felelnie kell az örökösöknek, akár benne van a hagyatéki végzésben, akár nem, de főszabály szerint - és jóhiszemű eljárás esetén - csakis az örökölt vagyon erejéig.
A Hetv. szerint a hagyatéki leltárba az öröklésben érdekelteknek (nemcsak az örökösöknek, hanem pl. a hagyatéki hitelezőknek is) illetve az elhunyt családtagjainak (akik gyakran ugyanazok) kell tájékoztatnia a jegyzőt az elhunyt vagyontárgyairól, tartozásairól.
Aki tud ilyenről, annak be kellene jelentenie.
„akkor azokat a tartozásokat megöröklik az örökösök”
Persze.
„Kinek kellene/lenne joga/kötelessége ezeket a hitelezőket tájékoztatni ”
Senkinek sem kötelessége, mindenkinek joga.
Igen: attól még.
Fel kell mérned,milyen arányban áll az örökölt vagyon a tartozásokkal szemben!
Ha utóbbi jelentősebb jogod van visszautasitani az örökséget!
Szép napot kívánok! Abban szeretnék tanácsot kérni, hogy hagyatéki hitelezői igényem kielégítéseként 2014-ben hozzám került egy ingatlan tulajdoni hányada. A hagyatéki eljárás 2013 nyarától 2014 nyaráig tartott, a hagyatékátadó végzés 2014. őszén lett jogerős.
Most 2022. júniusában érkezett egy levél a BHP-9 pénzügyi szolgáltatótól, hogy az elhunytnak állítólag volt valami banki tartozása, amelyet ők most követelnek. A banki szerződést 2013-ban mondták fel, amikor a szerződő még élt. A közjegyzőtől, aki a hagyatéki eljárást lefolytatta, azt az információt kaptam, hogy őket ez a társaság sem a hagyatéki eljárás alatt, sem azóta nem kereste meg ezzel az állítólagos tartozással kapcsolatban. De a közjegyző azt mondta, hogy mivel én hagyatéki hitelezői igény kielégítése jogcímén jutottam tulajdoni részhez, amely egy visszterhes vagyonátruházásnak is minősül, így én nem is felelek az ilyen felmerülő tartozásokért, hiszen nem örökös vagyok, csak az örökség egy részét adta át nekem az örökös. A másik pedig, hogy a közjegyző szerint ez a tartozás már el is évült, mert ha a szerződést a bank 2013-ban mondta fel az adóssal szemben, az már régen túlmutat az 5 éven, ha pedig végrehajtást kezdeményezett volna akkoriban, rögtön kiderült volt hogy az adósnak volt ingatlan tulajdona, tehát az sem mondható, hogy eltűnt volna az adós és nem volt min behajtani a tartozást.
Ez a BHP-9 nem hajlandó a fentieket tudomásul venni, küldözgeti az ajánlott leveleket, amelyekre én válaszolom a fentieket, hogy én nem örökös vagyok, hanem hagyatéki hitelezőként jutottam tulajdoni részhez és hogy elévült a követelése, mert már 9 év is eltelt amióta a bank állítólag felmondta a szerződést az adóssal. Mit tudnék esetleg még tenni, hogy békén hagyjon engem ez a cég? Számomra teljesen érthetetlen az is, hogy ha a bank a 8 millió forintot, amit mára állítólagosan 10 millió forint körülre hízlalt fel, miért nem követelte tőle életében vagy a hagyatéki eljárás alatt. Hiszen az adósnak volt ingatlan tulajdona, ami ha végrehajtást kezdeményez a bank, az első lépésnél rögtön kiderült volna. Miért nem terhelte meg akkor? 9 évig láthatóan semmit nem tett, ha egyáltalán valós lehet ez a tartozás.
Szép napot kívánok!
Férjem szülei 2010 és 2021-ben elhunytak.
Apósom és Anyósom is végrendelkezet, mely végrendelet valótlan állításokat tartalmaz férjemre nézve.
4 testvér örökölt ebből 3 a végrendeletben örökségbe betudással kapott pénzösszeget ház vásárlására. A legkisebb a hagyaték kedvezményezetje. Férjem kapta a legkisebb összeget (a végrendelet 1996-ban készült.) semmilyen bizonyítékkal nem rendelkezik az ellenkezőjéről, mert az állítólagos ajándék pénzről nem készült szerződés. Tulajdonom haszonélvezetét élvezi férjem. Házas ingatlannal nem rendelkezik, közös zártkerti ingatlanunk van 1/2-1/2 rulajdoni arányban, melynek értéke a mai piaci helyzetben sem éri el a 150.000 .-Ft-ot.
Az anyai tulajdon tartás címen a sorban a következő öccsre került átírásra, illetve a 2010-ben elhalálozott Apósom hagyatéki részéről Férjem lemondott fogyatékkal élő legfiatalabb öccse javára, mely úgyszintén átírásra került a második öccs javára 2011-ben. Annak ellenére, hogy Férjem ehhez nem járult hozzá.
2021-ben Anyósom elhunyt. Végrendeletében ugyan az szerepel mint Apósoméba szó szerint ugyan azzal a dátummal.
Mivel a hagyatékába szerepel egy komoly banki tartozás (78 éves ebernek adott a bank hitelt kezes nélkül), át nem írt, forgalomból ki nem vont autó és utánfutó és mindössze 2 szék egy ágy és egy szekrény.
Kérdésem, hogy a banki tartozást köteles e férjem kifizetni?
kiadja a Jogászoknak Kft.
cégjegyzékszám: 02-09-067243
adószám: 12559044-2-02